De la suflet la suflet: Simion - Mehedinţi „Spiritului tutelar al Vrancei” - 145 de ani de la naştere
Aici la Focşani, a luat fiinţă, în iunie 1991, Asociaţia Personalului Didactic ,,Simion Mehedinţi”, care şi-a propus restituirea tezaurului ştiinţific şi cultural lăsat de Simion Mehedinţi, tezaur „arestat” în mod brutal şi pus sub obroc prin reforma prin reforma ,,roşie” din 1848 (*** - Publicaţiile interzise până 1 mai 1948, Buc., pp. 274-276), când i-au fost interzise 31 de titluri. Cu toate că opera fundamentală Terra, introducere în geografie ca ştiinţă nu a fost nominalizată în odiosul document, aceasta a fost reeditată abia în 1994, după 64 de ani de „penitenţă”.
Pornită dintr-un entuziasm romantic al începuturilor generate de marea descătuşare din 1989, Asociaţia a fost încurajată şi ajutată de mari personalităţi ştiinţifice şi culturale: doamna Simona Mehedinţi - nepoata de fiu a savantului, acad. Dinu C. Giurescu - nepot de fiică, academicienii: Valeriu D. Cotea, Dan Bălteanu, Vasile N. Taftă; profesorii universitari: Şerban Dragomirescu, Gheorghiţă Geană, Ion Ghinoiu, † Alec Hanţă, Constantin Schifirneţ, Gheorghe Tomşa; profesorii din Soveja natală a savantului, între care amintim: Florica şi Iulian Albu, Constantin Macarie Ion Drăghici, Florica Macarie, Ionel Singurel, Ionel Stanciu, Viţă Mariţica etc., profesori şi oameni de cultură vrânceni etc.
Din acest efort de restituire a operei savantului „encicloped” au prins viaţă câteva proiecte care, în timp, au căpătat contur: Asociaţia Personalului Didactic ,,Simion Mehedinţi” - 23 ani de existenţă; Zilele Simion Mehedinţi” - 23 ediţii; Biblioteca,Simion Mehedinţi” - 86 de titluri; Editura Terra - 185 de titluri; Buletinul Asociaţiei Personalului Didactic,Simion Mehedinţi” - 17 numere; Milcovia. Revistă regională de studii, director fondator N. Al. Rădulescu, seria a III-a, 17 numere.
Pedagogul polivalent
Din preţuirea şi admiraţia pentru acest spirit tutelar „nu numai al Vrancei”, din dorinţa de a îndrepta o nedreptate faţă de om şi faţă de opera sa, restituind românilor zestrea lăsată de Patriarhul geografiei, de Pedagogul care dorea să dea poporului său o altă creştere, în fapt, să-l îndrepte spre religia muncii şi a cinstei, spre „homo homini frater”, Asociaţia a tipărit 19 titluri (Parabole şi învăţături din Evanghelie, Legea eforiilor şcolare. Discursuri parlamentare, Oameni de la munte, Altă creştere. Şcoala muncii, Premise şi concluzii la Terra, Politica de vorbe şi omul de stat, Optimismul lui Eminescu, Goethe şi Eminescu - inedit, Titu Maiorescu - notiţe biografice, Discursuri. Conferinţe, vol. I, La ceas de taină. Discursuri, vol. II - inedit, Synopsis - scrieri alese, Etnografie, Antropogeografia, Creştinismul românesc, Ethnos - o introducere în studiul omenirii - inedit), Caiete, vol. I, Primii paşi, primele certitudini (Ideile lui J. -J. Rousseau asupra educaţiei - teza de licenţă, Despre inducţia cartografică - teza de doctorat), din scrierile lui Simion Mehedinţi.
De asemenea, am editat trei lucrări despre Simion Mehedinţi (V. I. Ţiroiu - Cum am colaborat cu profesorul Simion Mehedinţi - inedit; Costică Neagu - Simion Mehedinţi, biobibliografie; Costică Neagu - Simion Mehedinţi, pedagog de vocaţie).
Personalitate polivalentă, stricto sensu, Simion Mehedinţi a slujit mai multe domenii ale cunoaşterii:
- geografie: Terra, introducere în geografie ca ştiinţă etc.;
- etnografie: Caracterizarea unui popor prin munca şi uneltele sale, Ethnos, o introducere în studiul omenirii;
- educaţie: Altă creştere. Şcoala muncii, Trilogii: ştiinţa, şcoala, viaţa; Poporul - cuvinte către studenţi, Către noua generaţie, şcoala poporului, Profesorul - temelia tuturor reformelor şcolare, şcoala păcii etc.;
- literatură: Oameni de la munte, Premise şi concluzii la Terra: amintiri, mărturisiri;
- critică: Primăvara literară, Americanismul literar, Optimismul lui Eminescu etc.;
- publicistică: directorulConvorbirilor literare” (1907-1923); preşedintele comitetului de redacţie al,Buletinului Societăţii Române Regale de Geografie (1900-1938); director şi editor pe speze proprii al publicaţiei „Duminica poporului” (1914-1932); director al publicaţiei „Munca”, revistă politică, economică şi socială (1919); autor a 85 de conferinţe radio (1930-1942).
O săptămană cu Simion Mehedinţi
Festivităţile de anul acesta au fost dedicate împlinirii a 145 de ani de la naşterea savantului şi se derulează în săptămâna 21-27 octombrie 2013.
A intrat în tradiţia acestor activităţi ca, aproape în fiecare an, Asociaţia să tipărească o lucrare din opera savantului născut la Soveja şi să lanseze un număr din Buletinul Asociaţiei, în care sunt tipărite comunicările din anul anterior şi să semnaleze activităţile mai importante de peste an, la care Asociaţia a fost iniţiator sau partener.
Anul acesta continuăm programul nostru de restituire a operei mehedinţene şi vom lansa lucrările de început ale savantului, lucrări care jalonează două din direcţiile operei lui Simion Mehedinţi: educaţia şi geografia.
a). Ideile lui J. -J. Rousseau asupra educaţiei - Teza de licenţă scrisă de S. Mehedinţi, absolvent al Şcolii Normale Superioare din Bucuresci, Lito-Tipografia Carol Göbl, 1892.
Trebuie precizat că din comisia de licenţă au făcut parte între alţii: Titu Maiorescu, Epaminonda Francudi, Gr. Tocilescu, V. A. Urechia, iar „În urma rapoartelor favorabile ale Domnilor Profesori Crăciunescu şi Maiorescu, cari au fost însărcinaţi cu corectarea acestei teze, se aprobă tipărirea”. (Decan, Francudi)
După 121 de ani, cititorul român contemporan va putea citi şi reflecta la gândirea şi vocaţia pedagogică a tânărului de numai 24 de ani, care va deveni peste ani „învăţătorul neamului său”.
Despre inducţia cartografică, dizertaţia inaugurală pentru obţinerea titlului de doctor la Facultatea de Înalte Studii Filosofice a Universităţii din Leipzig, susţinută de S. Mehedinţi, Leipzig, tipărit de Sellman & Henne, 1899.
„Prin hartă, omul a redus pământul la dimensiunile sale”
În studiile sale doctorale, Simion Mehedinţi a abordat conceptul de hartă, concept fundamental pentru studiul geografiei, subliniind relaţia dintre carte, logică şi hartă: „Prin hartă, omul a redus spaţiul şi pământul la dimensiunile sale”. Astfel „Harta poate avea şi o formă succesivă sau dinamică, devenind atlas sau carte cartografică. Sub această ultimă formă harta poate întrece cartea. Ea poate contribui la integrarea noţiunilor, chiar mai bine decât cartea. (…) În cazul acesta atlasul este mult superior cărţii”.
Prin această lucrare, tânărul de la Gurile Dunării a demonstrat că şi-a format o „gândire geografică”, obţinând calificativul „Summa cum laude”.
Tot cu ocazia „Zilelor Simion Mehedinţi”, ediţia a XXIII-a, se vor lansa publicaţiile Asociaţiei: Buletinul Asociaţiei, nr. 17 şi Milcovia, revistă regională de studii, director fondator N. Al. Rădulescu, seria a III-a, anul IX, nr. 17.
Buletinul Asociaţiei, nr. 17, prezintă comunicările ştiinţifice de la sesiunea din anul trecut: Răstălmăciri recente ale înaintaşilor, cercetător ştiinţific Şerban DRAGOMIRESCU, Academia Română;
2). Simion Mehedinţi – vizionar al schimbărilor climatice actuale, prof. univ. dr. ing. Alexandru CHISACOF, Universitatea Politehnică Bucureşti;
3). O figură de pantheon naţional: prof. univ. dr. Gheorghiţă GEANĂ, Universitatea din Bucureşti;
4). Învăţătorul Radu Gegea şi eternizarea satului vrâncean - dr. în teologie Romeo-Valentin MUSCă;
5). ,,Şcoala muncii” la Simion Mehedinţi sau despre o reformă profundă a educaţiei Lector Florin MICU-ILIESCU;
6). Omagierea lui Simion Mehedinţi, în timp - conf. dr. Costică NEAGU, Universitatea din Bucureşti, Departamentul Formarea Profesorilor, Focşani.
Revista Milcovia este dedicată savantului Simion Mehedinţi. Articolul de fond aparţine savantului: S. Mehedinţi, Soarta limbii române în legătură cu coordonatele etnografice -, este o comunicare scrisă în anul 1953, descoperită în arhiva familiei. Din acest material se văd preocupările, dar şi cunoştinţele extraordinare ale savantului în domeniul lingvisticii. Acest material este „sprijinit” de articolul Gramatica limbii române în şcoală, prin care profesorul Valeriu Anghel arată care este starea predării şi a cultivării limbii române în şcoala românească. Semnalăm tot în acest număr al revistei, articolul (un microdicţionar): Stela Sebe - Presă şi publicişti vrânceni de la origini până în prezent - dicţionar cronologic, material care în mod sintetic prezintă efortul făcut de oamenii de presă de peste acest meleag pentru propăşirea publicisticii vrâncene.
Reţinem în continuare titlurile articolelor publicate în numărul pe care îl vom lansa cu ocazia „Zilelor Simion Mehedinţi”: Cercetător dr. Lucian Badea - Ion Conea, mentor al geografiei româneşti; Dr. Cătălina Cârstea - Ion Conea, reprezentant al intelectualităţii româneşti din secolul al XX-lea; prof. univ. dr. ing. Vasile N. Taftă - Propuneri pentru un manual de montanologie; arhivist Bogdan Dogaru - Renaşterea Societăţii Secrete Carpaţii, secţia din Iaşi (1884); prof. dr. Nicolae Damian - Guinness şi J.J & si coordonate în geografia culturală a Oraşului Dublin; prof. dr. Viorel Paraschiv - Omagiu lui Simion Mehedinţi-Soveja; prof. dr. Alexandra Tătaru - Atractivitate şi eleganţă imperială în spaţiul japonez; prof. Valeriu Anghel - Teatrul „Maior Gh. Pastia” din Focşani, în sărbătoare; conf. dr. Costică Neagu - Vremea lui Caragiale, o dureroasă permanenţă!
Festivităţi ocazionate de Zilele Simion Mehedinţi din anula acesta se vor desfăşura în săptămâna 21-27 octombrie 2013, astfel: în zilele 21-25 octombrie se vor desfăşura activităţi de cunoaştere a vieţii şi operei savantului în mai multe şcoli şi licee din judeţ, iar în zilele 26-27 octombrie se vor desfăşura la Casa Corpului Didactic „Simion Mehedinţi”, Focşani şi la Soveja.
Focşani 22 octombrie 2013
Asociaţia Personalului Didactic ,,Simion Mehedinţi”,
Preşedinte, Costică NEAGU